„El kell érni, hogy a néző a lehető legjobban szenvedjen” – egy teljes héten át forgatták minden idők egyik leghátborzongatóbb filmes jelenetét
2024.08.14. - 18:00 | vaskarika.hu
![„El kell érni, hogy a néző a lehető legjobban szenvedjen” – egy teljes héten át forgatták minden idők egyik leghátborzongatóbb filmes jelenetét „El kell érni, hogy a néző a lehető legjobban szenvedjen” – egy teljes héten át forgatták minden idők egyik leghátborzongatóbb filmes jelenetét](/images/news/tn2/ae34702a.jpg)
Százhuszonöt éve, 1899. augusztus 13-án született Alfred Hitchcock angol rendező, a borzongatás nagymestere, olyan filmklasszikusok alkotója, mint a Psycho, A Manderley-ház asszonya, a Hátsó ablak, a Szédülés vagy a Madarak.
Egy londoni zöldségkereskedő harmadik gyermekeként jött a világra. Mérnöknek tanult, a filmmel feliratok tervezésén keresztül került kapcsolatba, s kitanulta a szakma rejtelmeit, első befejezett filmje a Münchenben forgatott A gyönyörök kertje (1925) volt.
Gyorsan rátalált a feszültség fokozásán alapuló, borzongató thriller műfajára, ihletet gyakran a gyilkossági ügyek bírósági tárgyalásaiból merített. Ő maga az 1927-es A titokzatos lakót tekintette az első igazi filmjének, amelyben már fellelhetők későbbi alkotásainak jellegzetességei.
Ő készítette az első sikeres angol hangosfilmet Zsarolás címmel (1929),
majd olyan, mára legendássá vált alkotásokat forgatott, mint Az ember, aki túl sokat tudott, a 39 lépcsőfok vagy a Londoni randevú - utóbbiban szerepelt az egyetlen Oscar-díjas magyar színész, Lukács Pál is. 1939-ben Hollywoodba hívták legelső tengerentúli munkája, A Manderley-ház asszonya 1940-ben elnyerte a legjobb filmnek járó Oscar-díjat.
Hitchcock mintegy félszáz filmje három fő téma köré rendeződik
Első: egy ártatlanul megvádolt embernek a megmeneküléséhez meg kell találnia a valódi tettest (39 lépcsőfok, Idegenek a vonaton).
Második: a férfit egy bűnös asszony elcsábítja, majd tönkreteszi vagy megmenti (Szédülés, amit brit filmintézet folyóirata 2012-ben minden idők legjobb filmjének választotta).
Harmadik: a gyakran pszichopata gyilkos személyére csak a cselekmény kibontakozása során, lassan derül fény (A gyanú árnyékában, Hátsó ablak, Psycho).
A sorból kilóg a Madarak, az ismeretlen okokból az emberre támadó állatok motívuma később sokak fantáziáját ihlette meg. Hitchcock a női főszerepre előszeretettel választott szőke színésznőket (Tippi Hedren, Grace Kelly, Kim Novak), mert úgy tartotta: „A szőkék a legjobb áldozatok, olyanok, mint a frissen hullott hó, amelyben látszanak a véres lábnyomok."
Életművéből a legtöbben a Psycho zuhanyozós jelenetére emlékeznek, amelyben Janet Leigh-re újra meg újra lesújt az Anthony Perkins által megformált gyilkos kése.
A mindössze három percig tartó hátborzongató jelenetet egy hétig forgatták, és ötven vágás szerepel benne, a legtöbb közeli kép, de a gyilkos fegyver nem is érinti az áldozat testét. A filmtörténet első olyan filmjére, amelyben a főszereplőt már az első félóra után kegyetlen módon megölik, a korlátozott költségvetés miatt - a rendező maga volt a producer is - nem nagynevű sztárokat szerződtetett.
A fekete-fehér alkotást 1998-ban Gus Van Sant neves szereplőgárdával, színesben újraforgatta, de az eredmény meg sem közelíti az eredetit. A Psycho bemutatójának 60. évfordulóján, 2020-ban a híres zuhanyjelenetet hatvan magyar színésznővel forgatták újra.
Hitchcocknak valóságos rögeszméje volt Freud, filmjeit telezsúfolta szimbólumokkal, fóbiákkal.
A nézőket ráhangolta a félelemre, a feszültség fenntartása érdekében új látószögeket és kameramozgásokat talált ki, bonyolult vágásokat, sejtelmes filmzenét, meglepő hanghatásokat alkalmazott. A negyvenes évektől minden filmjében feltűnt egy pillanatra, a bennfentesek sokszor csak azután tudtak a cselekményre figyelni, hogy „kiszúrták" jellegzetes alakját járókelőként, újságcímlapon, postásként. Alkotásaiban többször szerepeltette feleségét és lányát is.
A népszerű „Hitch" filmes ars poeticája így szólt: „El kell érni, hogy a néző a lehető legjobban szenvedjen."
Filmjei összesen több tucat Oscar-jelölést kaptak, őt magát öt alkalommal jelölték a rendezői Oscar-díjra, de mindig üres kézzel távozott, az Amerikai Filmakadémia végül 1967-ben az Irving G. Thalbergről elnevezett életműdíjjal „kárpótolta". 1979-ben megkapta az Amerikai Filmintézet életműdíját, a következő évben II. Erzsébet brit királynő lovaggá ütötte.
A Brit Film- és Televíziós Akadémia (BAFTA) életműdíjjal tüntette ki, szintén életműdíjat kapott az amerikai Lincoln Centertől és az Amerikai Rendezők Céhétől (DGA). Golden Globe-díja mellett kitüntették a Cecil B. DeMille életműdíjjal, csillaga díszíti a hollywoodi Hírességek sétányát.
Érdekesség, hogy a magyar születésű Rózsa Miklós három Oscar-díja közül az elsőt Hitchcock-film (Elbűvölve, 1945) zenéjéért nyerte, s az alkotás pszichedelikus álomjelenetét Salvador Dalí készítette. Hitchcock 1956-os Az ember, aki túl sokat tudott című alkotásából a Que sera sera című betétdal Oscar-díjat kapott, és világsláger lett Doris Day előadásában.
Sir Alfred Hitchcock 1980. április 29-én halt meg Los Angelesben. Halála után három évtizeddel a Brit Filmintézet kampányt indított filmjei „örökbefogadására", hogy pénzt gyűjtsenek kilenc némafilmjének digitális restaurálására. A legkorábbinak vélt, The White Shadow című filmjét 2011-ben mutatták be, a többi némafilm felújított változatát a 2012-es londoni ötkarikás játékokat kísérő kulturális olimpián, zenei aláfestéssel vetítették.
2012-ben életrajzi filmet forgattak róla, a legendás rendezőt Anthony Hopkins, feleségét Helen Mirren formálta meg. Egykori londoni lakóháza falán az English Heritage brit örökségvédelmi szervezet kék táblája látható, amelyet olyan hírességek tiszteletére szoktak elhelyezni, akiknek tevékenységét az utókor kiemelkedőnek ítéli. Összesen kilenc alkotása lett az amerikai filmörökség része, köztük személyes kedvence, az 1943-as A gyanú árnyékában.
Kiemelt kép: Alfred Hitchcock angol származású amerikai filmrendező Sarah nevű kutyájával (Fotó: MTI/CP)
Programkereső
Szavazás
Ön mit szeret legjobban a szombathelyi nyárban?
42% - A Savaria Karnevált.
7% - A rengeteg fagyizási lehetőséget.
8% - A sok gondozott parkot.
14% - A nyugalmat, amit a város atmoszférája áraszt.
20% - Csak az számít, hogy igazán meleg legyen.
Összesen 1899 szavazat
Új hozzászólás