Az olvasás érzékenyebbé, empatikusabbá tesz! – Interjú Nagy Évával, a Berzsenyi Dániel Könyvtár igazgatójával
2018.06.02. - 00:45 | Rozán Eszter - Fotók: Büki László 'Harlequin'
"A könyveknek van jövője, a nyomtatott könyv ismét felfutóban van, óriási mennyiségű könyvet vásárolunk!" - A könyvhét kapcsán Nagy Évával, a Berzsenyi Dániel könyvtár igazgatójával készítettünk interjút.
Június 1-én elkezdődött az idei könyvhét. Egy héten keresztül színvonalas könyvbemutatókkal, szerzői esttel, kamarakiállítással, mesefoglalkozással, június 8-án 16.00 órától pedig a Fő téren várják az érdeklődőket könyvárusítással, könyves kézműves foglalkozással, helyi kiadók vásárával, dedikálással, civil szervezetek bemutatkozásával.
Miért jó olvasni? Más lesz az az ember, aki olvas?
Úgy gondolom, hogy igen, teljes mértékben. Még az is rengeteg információt szerez csak úgy általában a világról, aki kevésbé színvonalas regényeket olvas, például a romantikus regényekben étkezési szokásokkal, elegáns szállodákkal, fürdőhelyekkel ismerkedhet meg. Az „igazi" olvasás természetesen egy kicsit más, ott nemcsak felületes információkat szerzünk, hanem a személyiségünk épülésére szolgál, jobb lesz a fantáziánk, nagyon sok olyan dolgot tanulunk, amit direkt módon akkor nem tudunk használni, de később, bizonyos élethelyzetben hasznos lesz az a tudás. Az olvasás érzékenyebbé, empatikusabbá tesz, megoldási mintákat kínál.
Szinte közhelyszámba megy, hogy manapság nem olvasnak az emberek. Könyvtárigazgatóként hogyan látod ezt?
Szerintem olvasnak az emberek, azok is, akik nem járnak könyvtárba. A nem könyvtárba járó embereket két csoportra oszthatjuk: vannak, akik magukévá szeretnék tenni a könyveket, vagyis megvásárolják, vagy kölcsönkérik a barátjuktól, az a lényeg, hogy az övék legyen, és vannak, akik nem könyveket olvasnak, hanem különböző elektronikus eszközökön keresik az információs tartalmakat, vagy e-könyveket olvasnak. Bár általánosságban elmondható, hogy csökken a könyvtárlátogatók száma - szerencsére ez nem érvényes a mi könyvtárunkra, ahol nem mérséklődik a látogatottság, ebben természetesen a rendezvények is szerepet játszanak, és szerény mértékben a kölcsönzések száma is nő - az emberek mégis olvasnak, legfeljebb más tartalmakat. Nem vagyok elkeseredett, úgy vélem, a hagyományos könyveknek is van jövője, a nyomtatott könyv ismét felfutóban van, óriási mennyiségű könyvet vásárolnak a magyarok.
A Berzsenyi Dániel Könyvtár olvasói milyen könyveket keresnek?
Olvasóink leginkább a népszerű szépirodalmat szeretik, azon belül is az irodalmilag kevésbé fajsúlyosakat, ugyanakkor élénk az érdeklődés az irodalmilag értékes műveket felmutató, ugyanakkor divatos szerzők iránt is. Grecsó Krisztián, Rakovszky Zsuzsa, Tóth Krisztina, ők általában az első 10-15. helyen szerepelnek az olvasott könyvek között. A szakirodalomból pedig azokat a köteteket keresik, melyek praktikus ismereteket nyújtanak az oktatáshoz vagy a mindennapokhoz; nyelvkönyvek, marketing irodalom, kommunikáció, számítástechnika. Versesköteteket viszonylag kevesen olvasnak, de ez mindig így volt, amikor még műfaj szerint is vizsgáltuk az olvasottságot, a kölcsönzött verseskötetek száma akkor is 5% alatt volt. Korábban sem olvastak több minőségi irodalmat, mint most, csak kisebb volt a választék a népszerű irodalomból.
Milyen könyveket szeretnek olvasni a gyerekek?
Nem újdonság, ha azt mondom, hogy a gyerekek az illusztrált köteteket szeretik. Többféle irány is létezik a gyerekkönyvek illusztrálásában, a legjobb, amikor egy összeszokott páros dolgozik együtt: egy szerző és egy illusztrátor, akik nagyon jól rá tudnak hangolódni egymásra. Ilyen lesz az egyik programunk az ünnepi könyvhéten, ahol két egymást nagyon értő szerző fog szerepelni. Ezen kívül vannak még a számomra túlságosan bájos-édes illusztrált gyerekkönyvek, melyek tömegével találkozhatunk a könyvesboltokban, nagyobb áruházakban, a gyerekek ezt is nagyon szeretik. Van a családban egy hatéves kislány, amikor megszületett, azt mondtam, hogy tőlem mindig könyvet kap ajándékba. Ezt ő is tudja már, hogy minden jeles ünnepen ismeretterjesztő könyv az én ajándékom, és imádja őket. A gyerekek között népszerűek az ismeretterjesztő könyvek, melyek egy szakmát, közlekedési eszközöket vagy állatokat mutatnak be. Rengeteg nagyon jó minőségű gyerekkönyv van. Nagyon sok színvonalas mesekönyv is létezik, persze akadnak közöttük silányabbak is, szerencsére a gyerekkönyvtárosok tudják, hogy melyikkel érdemes foglalkozni és melyikkel nem, melyik kiadó megbízható. Gyerekkönyveknél különösen fontos a kiadó.
Mit tud tenni a könyvtár azért, hogy megszerettesse az olvasást?
A gyerekkönyvtár ezt már 0 éves korban elkezdi a babaolvasóval, sőt már előbb. Nagyon jó a kapcsolatunk a védőnőkkel, szülésre felkészítő tanfolyamok zajlanak a házban, s ha már úgyis itt vannak a kismamák, lehetőségük nyílik a beiratkozásra, szakirodalom keresésére, és amikor megszületik a baba, akkor babaolvasójeggyel járhatnak a könyvtárba. Tartunk babás foglalkozásokat is: ringató, babamasszázs, baba-mama klub. A gyerekkönyvtárosok külön szülőknek és gyerekeknek szóló irodalmat raknak ki a polcokra. A gyerekek általában a szülőkkel együtt jönnek, főleg a szombati napokon. A kicsik, akiket behoznak, hosszú ideig könyvtárszeretők maradnak, ez 12-13 éves korban egy kissé meglazul, amikor már sok más egyéb dolog is érdekli őket. A könyvtár tehet ugyan erőfeszítéseket, de fontos szerep jut a szülőknek is az olvasásra szoktatásban. A tizenéveseknek pályázatokat, programokat szervezünk, Rambo-verseket, SMS-verset, Könyvhódító programokat. Most zárult le az általános iskolásoknak szóló, Szabó Magda-emlékévhez kötődő Könyvhódító programunk, és elmondhatom, hogy hihetetlen örömmel készítettek jópofa dolgokat, például ruhaterveket, olvasónaplókat. Tematikus foglalkozásokat is szervezünk, jó a kapcsolatunk az iskolákkal, óvodákkal, a gyerekek szeretik a napközin kívüli idejüket a könyvtárban tölteni.
A felnőttek érdeklődését a rendezvényekkel lehet felkelteni. Olyan szerzőket hívunk meg, akikről úgy gondoljuk, hogy érdemes az olvasók figyelmébe ajánlani. Érdekes, izgalmas programokat szervezünk, például a Helytörténeti klub keretében, vagy örömmel ajánljuk Horváth Imre előadásait. Mindkettőre nagyon büszkék lehetünk, mert nívósak, jó ismereteket adnak át. A könyvtárosok és az olvasók többsége között hagyományosan személyes kapcsolat alakul ki, a könyvtárosok tudják már, milyen könyveket kell gyűjtögetniük számukra, a házi kölcsönzésre ugyanez érvényes, egy felnőtt személynél már nehéz megváltoztatni a kialakult ízlést, főleg az igényük szerint kell szolgáltatnunk.
A könyvtárban olvasókör is működik, felnőtteknek.
Az olvasókörre méltán lehetünk büszkék, a könyvtár is, és azok is, akik odajárnak. Én úgy látom, az olvasókör már nemcsak egy remek alkalom a havonta egyszeri beszélgetésre, hanem egy közösség is egyben, mert mindenről tudunk beszélgetni, és sokan azokat a könyveket olvassák, melyeket a tagok egymásnak ajánlanak. Ha valaki javasol egy könyvet, a többiek már azonnal fel is írják. A változatosság is jellemző ránk, olvasunk klasszikusokat, kortárs irodalmat, mindenki készül rá, mindenki el akarja mondani a gondolatait az adott könyvvel kapcsolatban. Úgy gondolom, nagyon kevés olyan helyzet van, ahol könyvekről beszélgethetünk egymással. A legjobb pedig az, hogy ez a sokféle hátterű ember tökéletesen tud működni ebben a kis közösségben.
Mitől jó egy könyv?
Az olvasókörön is gyakran feltettük a kérdést, mi a fontos, a történet vagy a szöveg? Ha egy könyv a kettőt ötvözi, akkor jó igazán. Abban a könyvben, amit utoljára olvastam, Ishiguro: Az eltemetett óriás című regényében tökéletesen illeszkedik a történet a szöveghez. Volt egy kicsit fura, misztikus, izgalmas történet, és mellette a nagyon szép szöveg. Nagyon jó példa erre a Hideghegy is, az első 15 oldala annak az esszenciája, hogy hogyan kell írni.
Június elsején kezdődik a könyvhét, rengeteg programmal várja az érdeklődőket, mi az, amit kiemelnél belőle?
A legtöbben a Fő téren tartott programjaink iránt érdeklődnek, és június 8-án ki is megyünk oda, de a könyvhét elsősorban a könyvkiadók és a könyvterjesztők ünnepe, ezért a könyvtárak a könyvbemutatókat támogatják. Mi a két hét alatt nagyon szép választékot kínálunk, gyerek- és felnőttirodalmat egyaránt. Talán Rigó Józsefet emelném ki, őt kevésbé ismerik, most jelenik meg a 3. kötete, jó költőnek tartják, cigány származású, nem helybeli, Tatán él. Láng Gusztáv is tart könyvbemutatót, az ő könyvei igazi minőséget képviselnek, vele zárul a könyvhét. Érdekesek Kiss Márton fantasy könyvei, de akármelyiket sorolhatnám. Böröczki Mihályról tudjuk, milyen minőséget képvisel, jól ismert Marosits József neve is, akinek kamarakiállítása is lesz. A Fő téren a helyi kiadóknak nyílik lehetőség bemutatkozásra dedikációval egybekötve, a Szülőföld Kiadó több szerzője is dedikálni fog, a civilekkel várostörténeti játékokat szervezünk, és ők is ajánlják saját tevékenységüket, könyveiket. A rendezvényt a Líra és a Libri könyvesbolt is támogatja, ezért a programok a Libri bolt előtt zajlanak. Lesz még bábszínház, énekelt versek, fellép a Koprive tamburazenekar és Szombathely Város Fúvószenekara is.
Pénteken kezdődnek a 89. Ünnepi Könyvhét programjai (jún. 1-14.)
2018.05.29. - 12:00 | vaskarika.hu
![Pénteken kezdődnek a 89. Ünnepi Könyvhét programjai (jún. 1-14.) Pénteken kezdődnek a 89. Ünnepi Könyvhét programjai (jún. 1-14.)](http://vaskarika.hu/images/news/tn2/70706894.jpg)
Helyszín: Szombathely
Dátum: 2018.06.01 - 14.
A Berzsenyi Dániel Könyvtár ebben az évben is csatlakozott a 89. Ünnepi Könyvhét és a hozzá kapcsolódó 17. Gyermekkönyvnapok rendezvényéhez, melyet a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülése 1929-től szervez Európában is egyedülálló kezdeményezésként, a kortárs irodalom ünnepeként.
Programkereső
Szavazás
Ön mit szeret legjobban a szombathelyi nyárban?
42% - A Savaria Karnevált.
7% - A rengeteg fagyizási lehetőséget.
8% - A sok gondozott parkot.
14% - A nyugalmat, amit a város atmoszférája áraszt.
20% - Csak az számít, hogy igazán meleg legyen.
Összesen 1899 szavazat
Új hozzászólás
Korábbi hozzászólások